»Super«-sygehuset i Vest
![Regionshospitalet Gødstrup er klar til at modtage de første patienter i sensommeren 2020. Foto: Jesper Balleby.](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fcontent.ugeskriftet.dk%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2Farticle%2F2018-11%2Fgodstrupcover0008_0.jpg&w=3840&q=75)
Otte kilometer fra Herning begynder den enorme byggeplads at tage form til et af Danmarks nye supersygehuse, som skal være med til at danne fremtidens sundhedsvæsen. Regionshospitalet Gødstrup skal samle hospitalerne i Herning, Holstebro, Lemvig, Ringkøbing og Tarm på én matrikel og bliver dermed det nye Hospitalsenheden Vest.
Ledende overlæge på Medicinsk Afdeling Nikolai Hoffmann-Petersen har i dag skiftet den hvide kittel ud med hjelm og gul vest for at besøge sin kommende nye arbejdsplads, Danmarks største Regionshospital.
Han står i en lang gang, hvor metalrør, stativer, træplader og ledninger ligger rundt langs siderne. Den, lige nu, grå gang bliver hospitalets hall, hvortil alle ambulante patienter ankommer fra hovedindgangen. En enorm betontrappe med manglende gelænder, som vidner om, at der fortsat er langt til et færdigt hospital, hvor patienter kan blive behandlet, snor sig op til, hvor anden sal kommer til at være.
»Jeg bliver lidt ærbødig, når jeg står og ser, hvor stort det hele er«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
Men Nikolai Hoffmann-Petersen har ikke altid været begejstret for at skulle flytte ud på det nye hospital i Gødstrup. Hospitalet ligger cirka otte kilometer fra Herning, og der er 90 kilometer fra patienterne i Tarm ud til hospitalet.
»Jeg har været skeptisk lige fra starten. Jeg var bekymret for, hvordan man skulle lykkedes med at samle så stort et hospital, og så var der en reel bekymring fra borgernes side i forhold til afstanden. Men det er heldigvis løst nu med den nye motorvej mellem Holstebro og Herning, som har halveret transporttiden«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
I byggeprojektet har der været mange bump på vejen. Det samlede budget på 3,2 milliarder kr. er fastlåst, og det har betydet, at uforudsete udgifter har været på bekostning af andre områder. I alt har der været besparelser på ca. 650 millioner kr., siden byggeprojektet gik i gang.
Drømmene om et somatisk sygehus på 140.000 kvadratmeter er blevet reduceret til 127.000 kvadratmeter. Strålekanonerne og Arbejdsmedicinsk Afdeling bliver i Herning nogle år endnu, til der er penge til en udflytning. Tv-skærmene og de små altaner ud for hver enestue er skåret væk, og patienterne får i stedet fælles altaner på de enkelte afsnit.
Man har desuden reduceret antallet af sengepladser til 409, fordi projektteamet regnede sig frem til, at der var planlagt flere sengepladser en nødvendigt.
Men så længe besparelserne ikke går ud over patientforløbene, vækker det ikke bekymring hos Nikolai Hoffmann-Petersen.
»Når der er tale om indretningsmæssige detaljer, som ikke har betydning for, hvordan vi læger kommer til at behandle vores patienter, eller tilpasninger efter patientflowet, er det ikke noget, jeg ser grund til at male fanden på væggen over«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
Når det kommer til at lade rum stå tomme, så vi ikke kan bruge dem i driften, kan man diskutere, om det er hensigtsmæssigt at være så fastlåst på budgetterne. Ledende overlæge, Nikolai Hoffmann-Petersen.
Men en af besparelserne vækker fortsat hans bekymring. Flere af klinikrummene bliver ikke apteret inden åbningsdagen. Det vil sige, at de ikke får meget andet end en gang hvid maling og ellers kommer til at stå i venteposition, til der er penge til at udfylde rummene og køre dem i drift.
»Når det kommer til at lade rum stå tomme, så vi ikke kan bruge dem i driften, kan man diskutere, om det er hensigtsmæssigt at være så fastlåst på budgetterne«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen, der også er modstander af at kalde Gødstrup for et supersygehus.
»Det at kalde det supersygehuse er en underlig måde at formulere sig på. Vi får nye sygehuse, som man har fået flere gange gennem historien, og sygehusene bliver bygget med forventning om at gøre patientforløbene endnu bedre. Men det gør dem ikke til super«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
En lang ambulatoriegang med identiske lokaler bliver en del af den nye Medicinsk Afdeling. Når Nikolai Hoffmann-Petersen om lidt under to år skal drive afdelingen, råder han over 108 sengepladser ud af hospitalets sammenlagte 409, og det bliver dermed Regionshospitalet Gødstrups største afdeling.
En trappe fører op til dialyseafdelingen, som kommer til at have 37 dialysepladser, som skal køre to gange i døgnet. Store, vide vinduer giver udsigt ud over marken, som hospitalet hviler på.
»For de patienter, der skal i dialyse, er det jo en stor del af deres liv. Derfor er det vigtigt, at det er lækre omgivelser, de er i«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen, mens han kigger sig rundt i lokalerne.
Og det var netop, da han besøgte hospitalet for første gang i september, at han fik vakt sin optimisme over for sin nye arbejdsplads.
»Det gjorde rigtig meget for mig at se det nye hospital og se, at vi kan drive en rigtig god medicinsk afdeling herude. Det er svært at forestille sig resultatet, når man bare ser en skitse, og så bliver det nemmere at være kritisk. Men når man er herude og ser de flotte lokaler og fornemmer den gode akustik, er det noget andet«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
Medicinsk Afdeling er i dag spredt på Herning Sygehus og Holstebro Sygehus, hvilket betyder 35 kilometers transport, hvis en patient skal sendes til udredning mellem de forskellige medicinske specialer. Derfor ser Nikolai Hoffmann-Petersen frem til, når alle afdelingens otte specialer skal samles på Regionshospitalet Gødstrup.
»Skal man snakke med reumatologen, hæmatologen eller gastroenterologen, har man det hele på et højt fagligt niveau i samme hus. Det giver mulighed for at få en forbedret patientbehandling med hurtigere udredning og at gøre det mere patientvenligt, fordi patienterne ikke skal flyttes fra et hospital til et andet i løbet af behandlingsforløbet«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
»Men det er klart, at hvis vi som ledelse ikke går ind og sørger for, at vi bliver bedre til at koordinere med hinanden, kan det være lige så fragmenteret, som det altid har været i sundhedsvæsenet i Danmark«, siger han.
Opgaven med at skabe bedre koordination er ikke helt ligetil, når to sygehuse skal samles på én matrikel. Der er flere kulturer, som skal forenes på samme arbejdsplads, og det er noget af det, som Nikolai Hoffmann-Petersen skal til at arbejde med.
»Nu har man allerede lukket de tre små sygehuse i Lemvig, Tarm og Ringkøbing og samlet dem i de to store vestbyer Holstebro og Herning, som altid har haft en indbyrdes konkurrence mellem hospitalerne. Nu skal de tidligere rivaler samles ét sted, og det bliver en af mine største opgaver som ledende overlæge«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
Når hospitalet åbner i 2020 skal det køre med fuld drift fra start. Og der er ingen opstartsperiode med plads til at prøve arbejdsgangene af.
»Derfor skal vi nu i gang med at forberede os godt, så vi undgår dårlige vaner og uhensigtsmæssige arbejdsgange fra start«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
Han tager snart de otte specialeansvarlige overlæger med ud at besøge hospitalet for at drøfte, hvordan ambulatoriet skal drives. Og i starten af det nye år samler han hele lægestablen fra Medicinsk Afdeling, så de kan lære hinanden at kende og få en snak om kulturer og værdier.
»Jeg tror, at vi får et rigtig godt samlet sygehus. Det er en god løsning, og ingen tvivl om, at vi får rigtig meget hospital for pengene. Men i den sidste fase her, mener jeg, at det er meget ærgerligt med det fastlåste byggebudget. Nu handler det om at få et færdigt sygehus, som er klar til fuld drift«, siger Nikolai Hoffmann-Petersen.
Fakta