Faldende incidens og bedre prognose af alkoholrelateret leversygdom
![Illustration: Colourbox](/_next/image?url=https%3A%2F%2Fcontent.ugeskriftet.dk%2Fsites%2Fdefault%2Ffiles%2Fscientific_article%2F2021-03%2F44738.jpeg&w=3840&q=75)
Redigeret af Peter Lange, plange@dadl.dk
Selvom alkoholforbruget i Danmark har være faldende i løbet af de seneste år, ligger vi stadig højt sammenlignet med vore nordiske naboer, og det skønnes, at ca. 10% af såkaldte tabte gode leveår skyldes alkoholoverforbrug. Et nyt studie baseret på data fra Landspatientregisteret identificerer personer, som for første gang får tildelt en alkoholrelateret leversygdomsdiagnose på baggrund af en sygehuskontakt i perioden 1994-2018. Forfatterne rapporterer en faldende incidens mellem 2009 og 2018, men stabil prævalens. Der var fald i antallet af akutte indlæggelser og skadestuehenvendelser, mens antallet af de ambulante besøg var stabilt. Patienter, som blev diagnosticeret i perioden 2014-2018, havde en bedre overlevelse end dem, som blev diagnosticeret i perioden 1994-1998.
Professor Janne Tolstrup, Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet, kommenterer: »Der er tale om en ren registerundersøgelse, og det viser igen, hvor privilegerede vi er i Danmark med hensyn til at kunne kombinere forskellige datakilder på nationalt plan. Resultatet fra artiklen, der viser en kombination af faldende incidens og lille øget overlevelse inden for de seneste år siden 2014, er selvfølgelig en god nyhed. Også forventelig idet danskernes alkoholforbrug har været støt faldende over en længere årrække, samtidig med at rygning, som også er en risikofaktor for leversygdom, også har været for nedadgående. I det lys kunne man måske have forventet et endnu større fald, end tilfældet er. Det ville være interessant at se, om faldet i incidensen har været større i nogle grupper end andre. Vi ved, at alkoholskader rammer forskelligt i forhold til social baggrund, og at personer med lav social position er mere sensitive over for alkohols skadevirkninger end personer med høj social position – det såkaldte alcohol-harm paradox. Det er derfor tænkeligt, at den lavere incidens ikke er ens i forskellige grupper«.
INTERESSEKONFLIKTER: ingen